Skupščina predstavnikov regionalnih in lokalnih oblasti EU	Mreža za nadzor subsidiarnosti

SL

Institucija:
Naslov pobude EU:
Referenca: (npr. COM(2005) 112)

Načelo solidarnosti naj bi zagotovilo, da se odločitve sprejemajo čim bliže državljanom, na najustreznejši ravni, na kateri je najbolj učinkovito mogoče doseči zastavljeni(-e) cilj(-e). To pa zahteva stalno preverjanje, ali so evropski ukrepi upravičeni v primerjavi z možnimi ukrepi na državni, regionalni ali lokalni ravni. V Lizbonski pogodbi je načelo subsidiarnosti dopolnjeno z izrecnim sklicevanjem na njegovo lokalno in regionalno razsežnost. Sedanji model je oblikovan kot instrument za partnerje mreže za nadzor subsidiarnosti, ki naj bi olajšal oceno skladnosti pobud EU z načeloma subsidiarnosti in sorazmernosti, pri tem pa tudi upošteval koncept boljše priprave zakonodaje. Vsebuje prilogo, v kateri so pomembni viri informacij.

1. VRSTA PRISTOJNOSTI/PRAVNA PODLAGA
Načelo subsidiarnosti se nanaša samo na področja, ki ne sodijo v izključno pristojnost Unije (člen 5 PEU), tj. na deljeno pristojnost in pristojnost podpore. Na začetku analize subsidiarnosti je treba opredeliti vrsto pristojnosti, ki velja za pobudo EU. Zato je treba začeti z opredelitvijo ustrezne pravne podlage. Pravna podlaga pobude EU je člen Pogodbe, ki institucijam EU daje možnost delovanja na določenem političnem področju. Zlasti je pomembno določiti pravno podlago za zakonodajne akte, vendar je to pomembno storiti tudi v primeru nezakonodajnih aktov, kot so sporočila, bele in zelene knjige. V tem primeru bi seveda zadoščalo opredeliti politično(-a) področje(-a), ki se pojavljajo v naslovih ali poglavjih Pogodbe, povezanih z njimi. Pravno podlago in vrsto pristojnosti je mogoče opredeliti z odgovorom na naslednja vprašanja:
1. 1 Kateri člen(-i), naslov(-i) ali poglavje(-a) Pogodbe so podlaga za pristojnost EU na določenem področju? (člene glej v pripeti preglednici, točka 1)
1.2 Ali gre za izključno ali deljeno pristojnost ali pa pristojnost podpore? (glej pripeto preglednico) V primeru izključnih pristojnosti EU je treba oceniti le skladnost z načelom sorazmernosti (pojdi na točko 3).

2. NAČELO SUBSIDIARNOSTI – "Ali naj EU ukrepa?"
V skladu z načelom subsidiarnosti Unija deluje na področjih, ki niso v njeni izključni pristojnosti, le če in kolikor države članice ciljev predlaganih ukrepov ne morejo zadovoljivo doseči na nacionalni, regionalni ali lokalni ravni, temveč se zaradi obsega ali učinkov predlaganih ukrepov lažje dosežejo na ravni Unije (člen 5 PEU). EU sme posredovati le, če se njeno ukrepanje zdi potrebno in prinaša jasno korist. Ali sta ta kumulativna pogoja izpolnjena, je mogoče oceniti s proučitvijo spodnjih vprašanj. Koristni viri informacij za analizo so ocene učinka (glej prilogo, člen 2) in/ali obrazložitveni memorandumi ter uvodne izjave zakonodajnih predlogov.
2.1 Predlagano delovanje je potrebno,
ker ima vprašanje nadnacionalne vidike, ki jih države članice in/ali njihove lokalne in regionalne oblasti ne morejo ustrezno urediti s svojimi ukrepi;
in/ali
ker bi bili ukrepi, ki jih sprejemajo zgolj države članice, ali pa njihova odsotnost v nasprotju z zahtevami pogodb ali pa kako drugače bistveno škodijo interesom držav članic;
in/ali
ker sedanji ukrepi EU in/ali usmerjena podpora v tem okviru niso zadostni za doseganje zastavljenega(-ih) cilja(-ev).
2.2 Ali bi predlagani ukrepi zaradi obsega in/ali učinkovitosti pomenili jasno korist v primerjavi z ukrepi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni (npr. ekonomija obsega, pravna jasnost, poenotenost pravnih pristopov itd.)?

3. NAČELO SORAZMERNOSTI – "Kako naj EU ukrepa?"
Ukrepi Unije vsebinsko in formalno ne smejo presegati tistega, kar je potrebno za doseganje ciljev pogodb (člen 5 PEU). Sredstva, ki jih predlaga EU, morajo biti ustrezna in primerna za doseganje zastavljenega(-ih) cilja(-ev).
3.1 S proučitvijo spodnjih vprašanj je mogoče oceniti, ali sta narava in obseg predlaganih ukrepov skladna z načelom sorazmernosti. Koristni viri informacij za analizo so ocene učinka (glej prilogo, člen 2) in/ali obrazložitveni memorandumi ter uvodne izjave zakonodajnih predlogov.
Ali je predlagani ukrep ustrezen način za doseganje zastavljenega(-ih) cilja(-ev)?
in
Ali je predlagana oblika ukrepa (izbrani instrument) čim bolj preprosta za doseganje zastavljenega(-ih) cilja(-ev)? (EU naj bi sprejemala zakonodajo le v potrebnem obsegu. Pri upoštevanju zahtev Pogodbe bi bilo treba, če to zadostuje za doseganje zastavljenega(-ih) cilja(-ev), dati prednost direktivam pred uredbami in okvirnim direktivam pred podrobnejšimi ukrepi; nezakonodajnim ukrepom, kot so nezavezujoča priporočila, pred zakonodajnimi akti; treba pa je tudi prednostno spodbujati sodelovanje med državami članicami, usklajevanje nacionalnih ukrepov ali dopolnjevanje in podporo takim ukrepom s smernicami, z vzpostavljanjem mehanizmov za izmenjavo informacij itd.).
in
Ali predlagani ukrepi dopuščajo čim več manevrskega prostora za nacionalne (tj. osrednje, regionalne in lokalne) odločitve za doseganje zastavljenega(-ih) cilja(-ev)? (Ob upoštevanju zahtev Pogodbe bi morali ukrepi, če so le zadostni za doseganje zastavljenega(-ih) cilja(-ev) državam članicam ponuditi alternativne možnosti za doseganje cilja(-ev); potrebna bi bila tudi pozornost spoštovanju uveljavljenih nacionalnih predpisov. Kadar je treba določiti standarde na ravni EU, se je treba osredotočiti na določitev minimalnih standardov, ki državam članicam omogočajo svobodo za določanje višjih standardov).
3.2 Če po vašem mnenju predlagani ukrepi prekoračujejo potrebno ukrepanje, katere manj omejujoče alternativne načine doseganja zastavljenega(-ih) cilja(-ev) bi priporočali?

4. BOLJŠA PRIPRAVA ZAKONODAJE
4.1 Ali takrat, ko pobudo EU spremlja ocena učinka (glej prilogo, točka 2), ta ustrezno upošteva lokalne in regionalne vidike? Ali se strinjate z oceno, ki jo predlaga Evropska komisija?
4.2 Ali bi izvajanje predlaganih ukrepov povzročilo finančna in/ali upravna bremena za vašo upravo in/ali gospodarske subjekte in/ali državljane v vaši regiji/vašem mestu/vaši občini? Ali so ti stroški sorazmerni z zastavljenim ciljem (zastavljenimi cilji)? Če ocena učinka pobude EU ni bila opravljena (bodisi ločeno bodisi z oceno vpliva ali neposredno v pobudi sami), označite, katera potencialna finančna in/ali upravna bremena bi bilo treba še oceniti, na primer s posvetovanjem prek različnih mrež OR.

5. VLOGA EU
Kakšna bi po vašem mnenju morala biti vloga EU na določenem političnem področju? (Na primer: Ali bi EU morala zgolj določiti glavni okvir/ glavne cilje ali pa opredeliti podrobnejše določbe? Ali bi morala biti vloga EU v večji meri ta, da nudi podporo, na primer z usklajevanjem obstoječih nacionalnih politik, ali pa so potrebni obsežnejši in neposrednejši ukrepi EU? Ali so ureditveni ukrepi nujni ali pa menite, da bi namesto zakonodaje zadoščale alternativne možnosti, na primer smernice Evropske komisije?)

*

* *

Priloga

1. VRSTA PRISTOJNOSTI IN PRAVNA PODLAGA POBUD EU

IZKLJUČNA PRISTOJNOST EU (člen 3 PDEU)
Politično področje	Pravna podlaga (člen Pogodbe)	Obvezno posvetovanje z OR?
carinska unija	člen 31 PDEU	NE
določitev pravil o konkurenci, potrebnih za delovanje notranjega trga,	člena 103 in 109 PDEU	NE
monetarna politika držav članic, katerih valuta je euro	člena 127 in 138 PDEU (člen 3(4) PEU)	NE
ohranjanje morskih bioloških virov v okviru skupne ribiške politike	členi 3, 40 in 43 PDEU	NE
skupna trgovinska politika	člena 206 in 207 PDEU	NE
sklepanje mednarodnih sporazumov (na zgoraj omenjenih področjih, pa tudi na drugih področjih, kadar je njihova sklenitev predvidena v zakonodajnem aktu Unije ali je potrebna, da se Uniji omogoči izvajanje njene notranje pristojnosti, ali če sklenitev sporazuma lahko vpliva na skupna pravila ali spremeni njihovo področje uporabe)	Pravna podlaga bo vedno člen Pogodbe, ki se nanaša na vsebino tega sporazuma, ter člena 216 in 218 za postopek	NE

DELJENA PRISTOJNOST (člen 4 PDEU)
Politično področje	Pravna podlaga (člen Pogodbe)	Obvezno posvetovanje z OR?
notranji trg	členi 26 (splošno), 46 in 48 (delavci), 50 in 59 (ustanavljanje in storitve), 113 (obdavčenje) in 114 (klavzula o splošnem usklajevanju) PDEU (člen 3(3) PEU)	NE
socialna politika glede vidikov, opredeljenih v TFEU	člen 153 PDEU (155 za sporazume med socialnimi partnerji),	DA člen 153
člen 157 PDEU: načelo nediskriminacije med moškimi in ženskami	NE
člen 19: načelo nediskriminacije na podlagi spola, rase ali narodnosti, vere ali prepričanja, invalidnosti, starosti ali spolne usmerjenosti	NE
gospodarska, socialna in teritorialna kohezija	členi 175, 177 in 178 PDEU, člen 164 za ESS (člen 3(3) PEU)	DA členi 175, 177 in 178 člen 164 za ESS
kmetijstvo in ribištvo, razen ohranjanja morskih bioloških virov	členi 4, 40 in 43 PDEU	NE
okolje	člen 192 PDEU (člen 3(3) PEU)	DA člen 192
varstvo potrošnikov	člen 169 PDEU	NE
prevoz	člena 91 in 100 PDEU	DA člena 91 in 100
vseevropska omrežja	člen 172 PDEU	DA člen 172
energija	člen 194 PDEU	DA člen 194
območje svobode, varnosti in pravice	členi 67 (splošno), 77 (meje in prehajanje), 78 (azil, subsidiarna in začasna zaščita), 79 (priseljevanje), 81 (pravosodno sodelovanje v civilnih zadevah), 82 (pravosodno sodelovanje v kazenskih zadevah), 83 (materialno kazensko pravo), 84 (preprečevanje kriminala), 87, 88 in 89 (sodelovanje policije) PDEU (člen 3(2) PEU)	NE, vendar je v členu 69 omenjena skrb nacionalnih parlamentov za upoštevanje načela subsidiarnosti
skupna skrb za varnost na področju javnega zdravja glede vidikov, določenih v delu TFEU	člen 168, zlasti ukrepi v okviru 4. odstavka tega člena PDEU	DA člen 168(4)
raziskave, tehnološki razvoj in vesolje	členi 182, 188 in 189 PDEU	NE
razvojno sodelovanje in humanitarna pomoč*	členi 209, 212 in 214 PDEU	NE

PRISTOJNOSTI PODPORE EU (člen 6 PDEU)
Politično področje	Pravna podlaga (člen Pogodbe)	Obvezno posvetovanje z OR?
varovanje in izboljšanje človekovega zdravja	člen 168 PDEU (z izjemo člena 4)	DA člen 168(5)
industrija	člen 173	NE
kultura	člen 167 (člen 3(3) PEU)	DA člen 167
turizem	člen 195	NE
izobraževanje, poklicno usposabljanje, mladina in šport	člena 165 in 166 PDEU	DA člena 165 in 166
civilna zaščita	člen 196	NE
upravno sodelovanje	člena 74 in 197	NE

POSEBNA POLITIČNA PODROČJA EU
Politično področje	Pravna podlaga (člen Pogodbe)	Obvezno posvetovanje z OR?
usklajevanje gospodarskih politik	členi 2(3), 5, 120–123 PDEU	NE
usklajevanje politik zaposlovanja	členi 2(3), 5, 148 in 149 PDEU	DA člena 148 in 149 PDEU

2. USTREZNI VIRI ZA OCENO UČINKA POBUD EU

Opomba: Oznaka SEC na prvi strani dokumenta o pobudi Komisije označuje, da je bila izvedena ocena učinka.

2.1	Področje "boljši predpisi" na spletni strani Evropske komisije:

http://ec.europa.eu/governance/better_regulation/index_sl.htm

Glej zlasti rubriko "ocena učinka" v meniju na levi strani.

2.2.	Rubrika "ocena učinka" na spletni strani Evropske komisije:

http://ec.europa.eu/governance/impact/index_en.htm

Glej zlasti rubriko "seznam ocen učinka" (List of impact assessments) v meniju na levi strani.

2.3	Dostop do ocen učinka je mogoče tudi prek spletne strani Prelex:

http://ec.europa.eu/prelex

Prelex je baza podatkov o medinstitucionalnih postopkih, ki sledi glavnim stopnjam procesa odločanja med Komisijo in drugimi institucijami.

_____________

Upravna bremena so stroški, ki jih nosijo podjetja, gospodarski subjekti, državljani in oblasti v procesu spoštovanja zahtev na področju obveščanja, ki jih določa zakonodaja, in jih ne bi plačevali, če te zakonodaje ne bi bilo.

V skladu s členom 4(3) in (4) izvajanje pristojnosti na teh področjih ne pomeni, da Unija državam članicam preprečuje izvajanje njihovih pristojnosti.